משך קריאה: 2 דק', תלוי כמה שניות יש לך בדקה
אחיזה תפישתית
חתירה לניסוח תפישת מציאות, בעיקר בהיבטים ערכיים, במנותק מהשלכות אישיות.
נדירות
“יושר אינטלקטואלי נדיר,
לא בשל מחסור בו,
אלא, כי אין לו ביקוש.”
ערך נדיר-
- לא בשל היותו מועט,
- הביקוש לו נמוך.
הסתייגות
לסובייקט יש רק את כליו התודעתיים שלו לתפישת מציאות שנחווית על ידו.
אובייקטיביות מוחלטת לא תתכן, מעצם תפישת המציאות הסובייקטיבית.
לכן, מלת המפתח ‘חתירה‘ ליושר אינטלקטואלי.
שני מצבים
ברור ומטושטש
- היות מצב מוגדר של היעדר יושר אינטלקטואלי, מצב ברור בו ישנה תפישת מציאות המקדמת ערכית את תפישת בעליה – ‘נרטיב‘, ‘האמת שלי’, ‘כך אני רואה את הדברים’, ‘מציאות אלטרנטיבית’, ועוד…,
- תנועה על נתיב בחתירה, ברצון, בשאיפה לתפוש מצב במנותק מערכיות בעליו.
הפחתת ערך של דובר לעצמו יכולה להתפש כחתירה ליושר אינטלקטואלי. עם זאת, ייתכן, שבהפחתת ערך נקודתית אחת, מושגת תפישת ערך אחרת.
כך ייתכן, ניתן לאתר את החתירה ליושר אינטלקטואלי מול בוטות המנעות.
נדירות
על אף התפישה הערכית המיוחסת לו,
מופעי חתירה ליושר אינטלקטואלי נדירים, שכן
- אינטואיטיבית,
סובייקטים נוטים לייחס לעצמם ערכיות חיובית,
נטייה שנוגדת מהות ‘יושר אינטלקטואלי’
- במודע,
ביטויי הפחתת ערך עצמי נתפשים כחסרי תועלת פרקטית, או אף מזיקים לטווח הקצר,
אינם דרים בשלום עם ערכים מִקְדמיים אחרים.
סיבות המנעות מחתירה ליושר אינטלקטואלי:
“אני עובד בשביל האמת שלי, או האמת הכללית. לא יודע, אני מניח שיש הבדל ביניהן.”
אברי גלעד, “ליידי גלובס”
מוסף הארץ 11 בדצמבר 2015, עמוד 14
- חשש משתמש שצריכת יושר אינטלקטואלי תגרע את הטובין שניתן היה להפיק מאי-צריכתו,
- סובייקט אינו סומך על חוסנו הרגשי מהמסקנות שייתכן שיגיע אליהן, אם באבחון הסיטואציה ינתק עצמו ויבחן אותה בערכים אוניברסליים – ביושר אינטלקטואלי.